Kommunstyrelsens strategiforum 170516

Tema: Vision och mål: är vi på väg mot den mänskliga tillväxtkommunen?

Sammanfattning på de svar som lämnade på samtalsfrågor vid KS strategi 170516:

På vilket sätt främjar kommunens vision och mål att samverkan och ”koncerntänk” skapas?

Visionsarbetets konsekvenser fungerar inte i alla nämnder. Ex vad gäller behov av verksamhetslokaler, konsekvenser av att vi ska växa och bli 40 000 inv.

Visionen är bra. Vi pratar samma språk, samma budskap utåt. Att sträva mot samma vision ger koncerntänk.

Alla kan applicera visionen på sin egen verksamhet

Fyller sitt syfte, andas optimism. Visionen är enkel och tydlig och är dimensionell

Att den finns ger en utgångspunkt för dialog. Att den är gemensam, men analyseras från alla verksamhetsområden ger en bredd. Öppnar för samverkan.

Bidrar till ett längre perspektiv. Något att samlas kring. Bidrar till ökad dialog.

Alla kan jobba mot visionen. Viktigt att hålla i – vara uthållig. Alla måste vara bärare av visionen och tro på den. Alla ska kunna samlas kring visionen. Styrka- enkelheten. Ingjuter mod. Förankrad hos alla.

Nämndsmålen ska svara mot syftet med förvaltningarnas verksamhet. Hur kan vi utveckla målstyrningsmodellen och nämndsmålen?

Vi har ändrat vår nämnds mål 2016. Fokuserar på en positiv utveckling, vi hoppas se en utveckling och trend åt rätt håll.

Kvalitetsmålet är viktigt. Den ”gamla modellen” var ett hinder. Nämnden måste sätta mål och indikatorer, då får vi in ”statliga mål” i vår modell.

Mätmetoder som inte bara är kvantitativa

Nu svarar nämndsmålen mot syftet, värt att prova att nämndsmål ska vara syftesinriktade

Integrera mål som kommer från andra håll (på nationell och regional nivå) Tydlighet mellan mål och aktiviteter. Ha tålamod.

Större/mer fokus på effekten av varje måluppfyllnad.

Måste prata och analysera helheten. Utgå från syftet – vad kan vi bidra till för de övergripande målen. Uthålliga. Lyfta goda exempel. Fokusera på delar. Koppla det vi gör till målstyrningsmodellen.

De mål och indikatorer vi har i vår nämnd, på vilket sätt påverkar de prioriteringar? Lämnar de utrymme för verksamhetens mål och genomförandet?

Några enheter har det tufft. Resultatet tar tid att få genomslag. Vårt stora bekymmer är att hitta personal med rätt utbildning.

Till viss del. I verksamhetsplanen utgår vi ju från behovet. Det påverkar prioriteringar på alla mål, utom klimatet. Ibland är det mera svårt att få verksamheterna att prioritera (att målen blir styrande)

Mer utrymme om de var satta utanför verksamheten

Ger ett gott utrymme, och tydlig inriktning

Våra mål är breda och lämnar utrymme för val av fokus. Tyvärr har vi indikatorer som är allt för specifika, vilket styr verksamhetens prioriteringar allt för hårt.

Kompetensutveckling, ledarutveckling, delaktighet, miljöfrågor. Hur det ska genomföras lämnas till förvaltningen.

Hur tycker ni att samspelet och mål-diskussionen mellan uppdragsgivare/politiken, och förvaltningen/verksamhet fungerar? Vad kan förbättras?

Dialogen med kommunstyrelsen fungerar bra. Långsiktigheten är viktig. Att vi på ordförandeträffar pratar mål och måluppfyllelse. Men, vi skulle vilja ha mer dialog/ett forum med kommunstyrelsens presidie.

Vi har bra samspel. Vi behöver prioritera att samtala om det.

Mer samarbete på politisk nivå, konkreta mål som gäller alla nämnder

Mycket bra dialog! Öppen dialog i vår nämnd, och vi utvecklar en redan god dialog

Bolagens delaktighet kan förtydligas

Involvera bolagen. Ökad dialog och ökat engagemang från och med politik.

Politiken träffar verksamheten för sällan. Vi behöver diskutera uppdrag och syfte, och efterfråga resultat.

Uppdragsstyrning: framgår det i verksamhetsplanen vad nämnden vill uppnå?

Ja. Vi vill uppnå ökad digitalisering och likvärdighet.

Ja, några exempel. Men mallen (för verksamhetsplan) behöver stödja det tänket och att vi kan prioritera tydligare

Klimat och kvalitet; ja, men vi har inte klimatberäknat förändring av verksamhet

Ja

Ja, delvis. Det blå målet utgår från verksamhetens stora satsning under planperioden. Det rosa målet framgår på flera ställen, men lite underordnat. Det kan förtydligas

Nej. Dialogen måste bli bättre. Diskutera uppdraget. Vi behöver tydligare medskick från politiken.

Indikatorerna: kommer resultaten av indikatorerna visa hur förvaltningen lyckas i uppdraget?

Det blir på lång sikt. I vår verksamhet är det svårt att se vad olika förändringar gett för resultat på kort sikt.

Ja, det tror vi.

Ja, avseende matsvinn, men inte övrig klimatpåverkan

Ja

De är en del på vägen

Nja. Delvis. Ett anta rent kvantitativa indikatorer riskerar att snedvrida fokus och frångå tanken om kvalitativ effekt.

Ja. Fast svårt att svara på frågan hur resultatet är löpande under året.

Nämndsmålen: Våra mål, främjar de strategisk planering, utvecklingsarbete och omprövning av arbetssätt?

Ja. Utveckling av digital kompetens hos pedagoger, satsa på utbildning av pedagoger.

Till viss del

För några av våra enheter

Ja

Ja, det ena målet ger direkt behov av nya arbetssätt. Det andra målet vi diskuterat borde förtydligas, vi har beskrivit en fara om nedskärningar där målet borde lyftas.

2017-06-28
3 ( 3 )

2017-06-28

1 (3)

B e s ö k s a d r e s s

Stadshuset	p o s t a d r e s s

331 83 Värnamo	T E L E F ON

0370-37 70 00 vx	O R G N R

212000-0555
E – P O S T

kommunen@varnamo.se	w e b b p l a t s

www.varnamo.se	T E L E F A X

0370-37 77 11	B A N K G I R O

141-7195

Rubriken

VÄRNAMO KOMMUN

2017-06-28

Anneli F. Forsgren